У Києві домалювали графіті Бенксі. Що про це думають арткритикині?
У соцмережах тривають дискусії: комусь подобається доповнення, дехто ж вважає, що вандали зіпсували дороговартісний твір.
У соцмережах тривають дискусії: комусь подобається доповнення, дехто ж вважає, що вандали зіпсували дороговартісний твір.
Перш ніж прочитати матеріал, розгляньте можливість підтримати нас. «Хмарочос» пише про розвиток міст 10 років та 45 днів. За цей час ми опублікували 24411 новин та статей. Весь контент – в безкоштовному доступі. На нас не впливає жоден олігарх чи великий бізнес, ми працюємо для наших читачів й читачок. Ваш внесок дозволить продовжити працювати нашій редакції. Долучіться до спільноти з сотень осіб, які вже підтримують «Хмарочос».
Підтримати | Хто ми такі?
Невідомі художники здійснили інтервенцію у графіті Бенксі в Києві. Фото опублікували Марія Уварова та Владислав Содель.
На стіні будинку на вулиці Великій Житомирській, 13 невідомим художником було намальовано пеніс. Бенксі інтегрував у вуличне графіті ракетну пускову установку з символом Z. Незабаром інші художники помістили «боєголовку-пеніс» у презерватив, який тримають герої мультфільму «Як козаки…»
У соцмережах тривають дискусії: частині користувачів подобається доповнення, інші ж вважають, що вандали зіпсували твір, який коштує великих грошей. Наприклад, сільрада Бородянки планує помістити графіті Бенксі, зроблене в цьому смт, до музею.
Мистецтвознавиця Євгенія Моляр ставиться до робіт Бенксі, які він зробив на Київщині, неоднозначно. З одного боку, поява малюнків одного з найвідоміших сучасних художників привертає увагу світової спільноти до війни в Україні, до потреб у грошовій допомозі та зброї.
З іншого боку, вважає Моляр, малюнки не можна назвати влучними, а використані метафори — актуальними. Художник виявився нечутливим до контексту: «Руїни Бородянки — це болюча рана, котра ніколи не загоїться. Не варто робити свої висловлювання (які б вони не були важливі та підтримуючі) безпосередньо у місці страшної трагедії».
Доповнення малюнку у Києві невідомими художниками вона вважає влучним та іронічним.
«Без зайвого пієтету комерційно успішний бренд Бенксі повернули в контекст справжнього вуличного мистецтва, що засадничо передбачає подібну взаємодію. А використання персонажів українського радянського мультиплікаційного серіалу Володимира Дахно, що створювався з кінця 1960-х років на Укрнаукфільмі, сподіваюся, вкотре підкреслить, що радянська культурна спадщина — це також наше культурне надбання, і не варто від нього відмовлятися», — зазначає мистецтвознавиця.
Арткритикиня Анна Калугер не бачить підстав для того, щоб, вуличне зображення художника існувало окремим, автоматично музеєфікованим і недоторканим, життям на вулиці міста протягом довгого часу.
«В Україні зараз немає жодного музею, майстерні чи твору, які б мали гарантії безпеки і недоторканості. Бенксі тут не виняток. Особливо його зображення, які жодного юридичного статусу не мають і які точно не можуть охоронятися через відсутній механізм оцінювання і збереження таких творів», — зауважує вона у коментарі «Хмарочосу».
Фахівчині також важко уявити, що охорона вуличних зображень — яку б ринкову ціну вони б не мали — може бути пріоритетом на тлі викрадення цілих колекцій, знищення музеїв, відключень електрики.
Читайте також: Маршрут роботами Бенксі в Києві та області (адреси)
© Хмарочос | 2024
Коментарі:
*Ці коментарі модеруються відповідно до наших правил ком’юніті